  Slovenian HOWTO
  Primoz Peterlin <primoz.peterlin@biofiz.mf.uni-lj.si>
  v1.0, 30 October 1996

  Zbirka receptov za poslovenjenje sistema Linux.  (Note to English
  readers: this document addresses Linux localization issues specific to
  Slovenian users.)

  1.  Uvod

  1.1.  Kaj je Linux?

  Linux je izvedba vecopravilnega, vecuporabniskega operacijskega
  sistema Unix za osebne racunalnike s procesorji 80386, 80486, Pentium
  ali Pentium Pro.  Jedro operacijskega sistema je ob pomoci in
  sodelovanju stevilnih zanesenjakov z Interneta napisal Linus Torvalds
  z univerze v Helsinkih na Finskem.  Skupaj s programi iz projektov
  GNU, X Window System in BSD predstavlja sodobno programsko okolje,
  enakovredno komercialnim razlicicam sistema Unix.

  Linux je brezplacen in prosto dostopen, vkljucno z izvorno kodo.
  Najnovejse razlicice programja za Linux je moc najti

       <ftp://sunsite.unc.edu/pub/Linux/>
       <ftp://tsx-11.mit.edu/pub/linux/>

  Obe mesti sta navadno tezko dostopni in zelo zasedeni, zato uporabimo
  eno od stevilnih mest, kjer se zrcali vsebina zgornjih dveh; pametno
  je, da zacnemo ``doma''.

  1.2.  Dogovor o zapisu

  V tem spisu so zgledi zamaknjeni od roba in izpisani v pisavi fiksne
  sirine, npr.

       echo "Zdravo"

  Psevdoimena v zgledih so izpisana s lezeco razlicico iste pisave, npr.

       ls datoteka

  Tu se od bralca ali bralke pricakuje, da bo psevdoime datoteka nado­
  mestil(-a) z dejanskim imenom datoteke.

  Z znakom ~ se po ustaljenem obicaju na sistemih Unix oznacuje osnovno
  podrocje uporabnika (za uporabnika z imenom uporabnik je to navadno
  /home/uporabnik).

  Nadalje je za nastavitve spremenljivk okolja v tem spisu vseskozi
  uporabljan zapis, ki se uporablja v Bournovi ukazni lupini in njenih
  izpeljankah (Kornova lupina, lupina bash).  Bralec ali bralka, ki
  uporablja ukazno lupino C (csh ali tcsh), bo znal(a) sam(a) prevesti
  primere

       SPREMENLJIVKA=vrednost
       export SPREMENLJIVKA

  (ali celo export SPREMENLJIVKA=vrednost, kar dopusca bash) v analogne

       setenv SPREMENLJIVKA vrednost

  2.  Prikaz nasih znakov na zaslonu

  2.1.  Nabor znakov ``ISO Latin 2''

  ISO 8859-2 oz. ISO Latin 2 je clan druzine osembitnih naborov znakov
  ISO 8859, ki pokriva potrebe alfabetskih pisav zahodne poloble
  (latinica, cirilica; arabska, hebrejska, grska, armenska, gruzinska
  ipd.).  Druzino je zasnovalo evropsko zdruzenje proizvajalcev
  racunalnikov (European Computer Manufacturer's Association, ECMA), kot
  mednarodni standard pa potrdila organizacija za standardizacij ISO s
  sedezem v Zenevi.

  Nabor ISO Latin 2 vsebuje vse posebne znake za pisanje v albanscini,
  anglescini, cescini, finscini, hrvascini, irscini, madzarscini,
  nemscini, poljscini, romunscini, slovascini, slovenscini in luziski
  sorbscini.

  Nekaj proizvajalcev strojne in programske opreme, med njimi IBM, Apple
  in Microsoft, uporablja svoje kodne strani za kodiranje znakov
  srednje- in vzhodnoevropskih narodov.  Te kodne strani so praviloma
  nezdruzljive tako med seboj, kot tudi s standardom ISO.

  2.2.  Konzola

  Nabor znakov za sistemsko konzolo najdemo v paketu kbd Andriesa
  Brouwerja z univerze v Eindhovnu, Nizozemska.  V paketu Slackware
  najdemo prevedeni paket pod imenom keytbls.  Namestimo ga enako kot
  druge pakete, z ukazom pkgtool ali installpkg.

  Ko imamo paket enkrat namescen, izberemo drugacne fonte na zaslonu z
  ukazom setfont, na primer:

       setfont lat2-16

  Vec o paketu kbd preberemo v poglavju o ``tipkovnici''.

  2.3.  X Window System

  Kratka navodila za namestitev fontov z nasimi znaki za uporabo z X
  Window System.

  1. Fonte snamemo z najblizjega streznika FTP:

       <ftp://ftp.arnes.si/software/unix/Latin-2-fonts/>

  Po obicajnem postopku (tar -xzf ...) jih dekompresiramo in razpaki­
  ramo.

  2. Odlocimo se za mesto v strukturi imenikov, kamor nameravamo
     namestiti fonte.  Obicajno je to podimenik v imeniku
     /usr/lib/X11/fonts/.  Primer:

       /usr/lib/X11/fonts/iso_8859.2/75dpi/
       /usr/lib/X11/fonts/iso_8859.2/100dpi/

  3. Streznik X ne zna uporabiti fontov v enakem formatu, kot se
     distribuirajo, zato jih moramo s programom bdftopcf prevesti iz
     formata BDF (Binary Distribution Format) v format PCF (Portable
     Compiled Format).

       for FILE in *.bdf
       do
         bdftopcf $FILE -o `basename $FILE .bdf`.pcf
       done

  4. Streznik X zna uporabiti stisnjene fonte, kar izkoristimo:

       compress *.pcf

  5. V vsakem imeniku s fonti pricakuje streznik datoteko fonts.dir, ki
     podaja preslikavo med opisi fontov (X Logical Font Description,
     XLFD) in imeni datotek.  Ustvarimo jo z ukazom

       mkfontdir

  Ukaz moramo pognati v vsakem podimeniku s fonti.

  6. Koncno lahko streznik obvestimo o tem, da smo namestili nove fonte,
     kar storimo z ukazom xset:

       xset +fp /usr/lib/X11/fonts/iso_8859.2/75dpi/
       xset +fp /usr/lib/X11/fonts/iso_8859.2/100dpi/
       xset fp rehash

  Ce je slo vse gladko, mora ukaz xlsfonts *-iso8859-2 pokazati seznam
  vseh novo namescenih fontov.

  7. Ukaz xset velja samo, dokler ne zapustimo X Window System.  Trajno
     spremembo dosezemo s popravkom konfiguracijske datoteke.  Streznik
     XFree86 hrani svoje nastavitve v datoteki /usr/X11/lib/X11/Xconfig.
     Poiscemo niz FontPath in dodamo vrstici:

       FontPath "/usr/X386/lib/X11/fonts/iso_8859.2/75dpi"
       FontPath "/usr/X386/lib/X11/fonts/iso_8859.2/100dpi"

  To je vse.  Od zdaj naprej zna X Window System prikazovati tudi nase
  znake.

  3.  Tipkovnica

  3.1.  Konzola

  Nabor znakov za sistemsko konzolo in tabele za premapiranje tipkovnice
  najdemo v paketu kbd Andriesa Brouwerja z univerze v Eindhovnu,
  Nizozemska.  Avtor paketa je napisal tudi Keyboard HOWTO, kjer si
  lahko o tej temi preberemo vec.  V paketu Slackware najdemo prevedeni
  paket kbd pod imenom keytbls.  Namestimo ga enako kot druge pakete, z
  ukazom pkgtool ali installpkg.

  Paket kbd vsebuje tabelo za slovensko tipkovnico s 102 tipkama in
  zaslonske fonte za kodni nabor ISO Latin 2.  Vsi, ki iz kakrsnihkoli
  razlogov uporabljajo drugacno tipkovnico, si lahko na osnovi zgledov v
  /usr/lib/kbd/ pripravijo svojo.

  Celoten postopek za izbiro zaslonskega fonta, tabele za tipkovnico in
  uporabo le-te je taksen:

       # Izberemo fonte ISO Latin 2 v velikosti 16 pik
       setfont lat2-16
       # Nalozimo prireditveno tabelo za slovensko tipkovnico...
       loadkeys slovene
       # ...in jo izberemo
       echo -e -n "\\033(K" > /dev/console

  Ce zelimo, da je taksna nastavitev trajna, dodamo zgornje vrstice v
  nastavitveno datoteko /etc/rc.d/rc.local, ki se izvede ob zagonu
  operacijskega sistema.

  3.2.  X Windows System

  V X Windows System lahko spreminjamo razpored tipk na tipkovnici z
  ukazom xmodmap.  Tabelo preslikav za obicajno tipkovnico s 102
  tipkama, kot je v rabi pri nas, lahko snamemo z

       <ftp://sizif.mf.uni-lj.si/pub/i18n/Xmodmap.sl.pc102>

  Uporaba je enostavna:

       xmodmap Xmodmap.sl.pc102

  Ce zelimo ta razpored trajno namestiti, preimenujemo datoteko bodisi v
  ~/.Xmodmap (osebna nastavitev) ali pa v /etc/X11/xinit/Xmodmap (skupna
  nastavitev za vse uporabnike), ki se avtomaticno nalozi ob vsakem
  zagonu X Window System.

  4.  Drugi programi

  Metode za vnos in izpis nasih znakov, predstavljene v poglavjih o
  prilagoditvi tipkovnice in zaslonskih znakov, so splosne.  Zato je
  navadno vse, kar moramo se postoriti, omogociti vnos in/ali izpis
  osembitnih znakov, kar za posamezni program obicajno napravimo s
  stikalom v datoteki z nastavitvami.  Za nekatere programe so bile
  razvite tudi locene metode za vnos ali izpis znakov, ki v izjemnih
  primerih (npr. ce nimamo tipkovnice s slovenskimi znaki) lahko vseeno
  pridejo prav, zato so tudi navedene.

  4.1.  Ukazne lupine

  4.1.1.  bash

  Nastavitve ukazne lupine bash so v datoteki ~/.inputrc (ki jo po
  potrebi ustvarimo):

       set meta-flag on
       set convert-meta off
       set output-meta on

  Te tri vrstice je morda pametno dodati tudi v /etc/skel, tako da jih
  podedujejo tudi vsi na novo ustvarjeni uporabniki.

  4.1.2.  tcsh

  Vnos osembitnih znakov omogocimo, ce v nastavitveno datoteko
  (/etc/csh.login za skupne nastavitve oz.  ~/.cshrc ali ~/.cshrc za
  osebne nastavitve) dopisemo vrstico:

       setenv LC_CTYPE iso_8859_1

  4.2.  Urejevalniki

  4.2.1.  GNU emacs

  GNU emacs je uradni urejevalnik projekta GNU, delo Richarda M.
  Stallmana z MIT, ZDA.

  Privzeta nastavitev urejevalnika je omejitev na sedembitne znake
  (ASCII).  Nastavitev spremenimo tako, da v datoteko z nastavitvami
  dodamo naslednjih nekaj vrstic:

       ;;  Omogocimo izpis znakov s kodo vecjo od 127
       (standard-display-european t)

       ;;  Omogocimo vnos znakov s kodo vecjo od 127
       (set-input-mode (car (current-input-mode))
               (nth 1 (current-input-mode))
               0)

  Prilagoditev Emacsa je mozno izvesti v eni od naslednjih datotek z
  nastavitvami:

  ˇ  /usr/lib/emacs/site-lisp/site-start.el (skupne nastavitve)

  ˇ  ~/.emacs (osebne nastavitve)

  ˇ  /usr/lib/emacs/site-lisp/default.el (skupne nastavitve)

  4.2.2.  crisp

  Crisp je urejevalnik v duhu urejevalnika Brief z burno zgodovino.
  Napisal ga je Paul Fox iz Anglije in ga distribuiral kot ``program na
  pokusino'' (shareware).  Zadnja taksna razlicica je 2.2e iz leta 1991
  in je po nekaterih vesteh avtor ne podpira vec. Novejse (trenutno 5.1)
  pa trzi podjetje Vital, Inc. iz Teksasa, ZDA.

  Privzeta nastavitev urejevalnika Crisp 2.2e je, da znakov s kodami od
  127 dalje ne prikaze, ampak izpise njihovo sestnajstisko kodo, ki jo
  uvede z znakoma \x.  Pomaga, ce nalozimo paket z izvorno kodo Crisp in
  v datoteki $(SRC)/crisp2.2e/src/crunch/tty/xterm.cr popravimo drugi
  argument funkcije set_term_features() iz NULL na "%c".  Popravljeni
  makroukaz prevedemo:

       crunch xterm.cr

  Rezultat, popravljeni xterm.cm, postavimo med ostale, navadno v imenik
  /usr/local/lib/crisp/macros/tty.

  Makro xterm velja, kot bi iz imena sami uganili, za Crisp, pognan v
  oknu XTerm znotraj X Window System.  Enaka intervencija piscu teh
  vrstic ni uspela na linux.cr (konzola) in xcrisp.cr (razlicica Crisp
  za X11).  Poleg tega se je na starejsi verziji Linuxa (1.0.8) crunch
  pritozeval nad predprocesorjem za C, /lib/cpp.  Pomagala je logicna
  povezava:

       ln -s  /usr/lib/gcc-lib/i486-linux/2.5.8/cpp /lib/cpp

  Ales Kosir je napisal za Crisp makro slovene:

       <http://lfdtb.fs.uni-lj.si/kosir/tex/tslovene/src/slovene.cr>

  Z njim lahko vnasamo nase znake tudi na tipkovnicah, ki nimajo
  primernih tipk na nacin: namesto c vtipkamo "c, makro pa pretvori
  zaporedje v ustrezen znak.  Poleg ISO Latin 1 podpira se nekaj drugih
  kodiranj, ki so v uporabi v nasih krajih.  Navodila za uporabo so na
  voljo tudi prek WWW:

       <http://lfdtb.fs.uni-lj.si/kosir/tex/tslovene/slolang/node6.html>

  4.2.3.  vi

  Na sistemih Linux je vi sinonim za urejevalnik ``elvis'', delo Steva
  Kirkendalla.

  Po izkusnjah pisca vi sam po sebi brez tezav prepusca osembitne znake.
  Tezave lahko vcasih povzrocajo zunanji programi, ki jih klicemo iz
  urejevalnika (npr. fmt za poravnavanje besedila).  Navadno pomaga, ce
  v ~/.profile dolocimo spremenljivko LC_CTYPE (glej poglavje o
  ``locale'').

  4.3.  Elektronska posta

  4.3.1.  Pine

  Pine najprej prebere skupne nastavitve iz /usr/local/lib/pine.conf
  (ali /etc/pine.conf, zatem pa se osebne nastavitve iz ~/.pinerc.  V
  enem ali drugem poiscemo niz character-set in postavimo to
  spremenljivko na ISO-8859-2:

       # character-set should reflect the capabilities of the display
       # you have. Normal default is US-ASCII.  Typical alternatives
       # include ISO-8859-x, where x is a number between 1 and 9.
       character-set=ISO-8859-2

  4.3.2.  elm

  V delu.

  4.4.  Delo na oddaljenem racunalniku

  Z ukazoma telnet ali rlogin lahko prek omrezja TCP/IP delamo na drugem
  racunalniku.

  Tezave z osembitnimi znaki pri tem so redko posledica napacne
  nastavitve v maloprej omenjenih programov, saj privzeti nastavitvi pri
  obeh podpirata osembitne znake.  V primeru tezav se poleg teh
  programov splaca pogledati se

  ˇ  nastavitev ``ukazne lupine''

  ˇ  nastavitev terminala (fizicnega ali virtualnega).  Eksplicitno ga
     lahko nastavimo z ukazom

       stty -parenb -istrip cs8

  ˇ  in na koncu res nastavitev programov telnet ali rlogin

  4.4.1.  Telnet

  Telnet eksplicitno pripravimo do vzpostavitve osembitne zveze z ukazom
  toggle binary:

       ~> telnet
       telnet> toggle binary
       Negotiating binary mode with remote host.
       telnet> open racunalnik

  Telnet omogoca tudi, da si nastavitve za izbrane racunalnike vnesemo v
  nastavitveno datoteko, ~/.telnetrc.  Vnosi imajo obliko:

       biofiz.mf.uni-lj.si
               set binary true

  4.4.2.  rlogin

  Privzet nacin zveze pri programu ``rlogin'' je osembiten, eksplicitno
  pa lahko to dolocimo z dolocilom ``-8'':

       rlogin racunalnik -8

  4.5.  TeX in LaTeX

  Poslovenjenje paketa LaTeX obsega

  ˇ  7- in 8-bitni nacin vnosa nasih znakov

  ˇ  nacin izpisa nasih znakov

  ˇ  poslovenjenje izpisov ``Contents'', ``Figure'' ipd.

  ˇ  slovenska pravila za deljenje besed

  Podporo za neangleske jezike v LaTeXu je poenotil paket babel
  Johannesa Braamsa z Nizozemske, ki je standardni del vseh sodobnih
  distribucij paketa TeX na Linuxu, kot sta teTeX in NTeX:

       <ftp://sunsite.informatik.rwth-aachen.de/pub/comp/tex/teTeX/>
       <http://www.mathematik.uni-stuttgart.de/mathB/lst3/langbein/ntex.html>

  Z uporabo izbire ``slovene'' v paketu babel se avtomaticno izberejo
  slovenska imena pod- in nadnapisov, naslovov ipd., slovenska pravila
  za zlogovanje besed (ce imamo namescene ``slovenske zlogovalne
  vzorce''), in 7-bitni nacin vnosa znakov "c"s"z:

       \usepackage[slovene]{babel}

  V novi razlicici LaTeXa (LaTeX2e) lahko s paketoma fontenc in inputenc
  izberemo tudi 8-bitno kodno tabelo T1 (znano tudi kot DC ali Cork) in
  8-bitni vnos znakov.  Primer celotnega spisa v LaTeXu:

       \documentclass[a4paper]{article}
       \usepackage[slovene]{babel}
       \usepackage[T1]{fontenc}
       \usepackage[latin2]{inputenc}
       \begin{document}
       Ceprav se pouk na zeleznicarski soli v Sentvidu obicajno konca
       sele ob stirih, odidejo ucenci iz vasi Zelimlje in Zetale domov
       ze cetrt cez tri.
       \end{document}

  4.5.1.  LaTeX 2.09

  V starejsi razlicici paketa LaTeX, LaTeX 2.09, ne moremo uporabiti
  mehanizma inputenc. Pomagamo si s stilom latin2.sty Andreja Brodnika.
  Primer uporabe:

  \documentstyle[latin2]{article}

  Stil latin2 je na voljo na vseh streznikih CTAN, npr.

       <ftp://ftp.dante.de/tex-archive/macros/latex209/contrib/latin2/>

  4.5.2.  Slovenska pravila za deljenje besed

  Datoteko s slovenskimi pravili za zlogovanje besed lahko dobijo clani
  slovenskega drustva uporabnikov TeX (TeXCeH) za individualno uporabo
  brez namena pridobivanja premozenjske koristi pri predsedniku drustva,
  dr. Bojanu Golliju <bojan.golli@ijs.si>.

  4.5.3.  Pregled besedila na zaslonu

  V Evropi je standardni format papirja A4, kar moramo dopovedati tudi
  programom za pregled besedila na zaslonu:

     XDvi
        V datoteko ~/.Xresources (osebna nastavitev) dodamo vrstico

          XDvi.paper:     a4

     Ghostview
        V datoteko ~/.Xresources (osebna nastavitev) ali pa v datoteko
        /usr/lib/X11/app-defaults/Ghostview (skupna nastavitev) dodamo
        vrstice:

          !  Ghostview naj uporablja format A4
          *pageMedia:             A4
          !  Tudi Ghostscript naj uporablja format A4
          *Ghostview.interpreter: gs
          *Ghostview.arguments:   -sPAPERSIZE=a4

  4.6.  Pretvarjanje med razlicnimi kodiranji

  Razen ISO Latin 2 vsebuje vse nase znake se nekaj drugih naborov:
  Microsoft Codepage 1250, IBM Codepage 852, JUS I.B1.002, Apple MacOS-
  CE, Apple MacOS-Croatian, Kamenicky itd.

  Ceprav ni tezko napisati programcka za pretvorbo iz enega kodnega
  nabora v drugega, je pripravno uporabiti ze izdelan program.  Eden
  takih je GNU recode, dostopen npr. na strezniku ARNES:

       <ftp://ftp.arnes.si/software/gnu/recode-3.4.tar.gz>

  Uporaba je enostavna:

       recode yu:latin2 datoteka

  pretvori datoteko iz kodnega nabora JUS I.B1.002 v kodni nabor ISO
  Latin 2.  Kot obicajno izda tudi tu izbira --help se dodatne moznosti.

  4.7.  Pregledovalnik less

  Less (avtor Mark Nudelman) je program za pregledovanje besedil na
  zaslonu, in je priljubljena zamenjava standardnega more.

  Less prilagodimo za izpis osembitnih znakov z nastavitvijo v
  ~/.profile:

       LESSCHARSET=latin1; export LESSCHARSET

  latin1 namesto latin2 ni pomota.  Less zaenkrat slednjega se ne pozna,
  ker pa ga pravzaprav zanima samo, kateri znaki so obicajni, kateri pa
  kontrolni (ki zahtevajo posebno obravnavo), ker pa je razpored znakov
  enak v celotni druzini ISO 8859, lahko izberemo kar latin1.  Namesto
  tega lahko tudi eksplicitno navedemo zaporedje tipa znakov v naboru:

       LESSCHARDEF="8bcccbcc18b95.33b."; export LESSCHARDEF

  Vsi nabori iz druzine ISO 8859 imajo osem binarnih znakov (posebnih
  znakov, ki jih praviloma ni v besedilih), tri kontrolne znake, binarni
  znak, dva kontrolna znaka, osemnajst binarnih znakov, 95 navadnih
  znakov, 33 binarnih znakov, in normalne znake do konca tabele.

  5.  Tiskanje

  Pri tiskanju lahko naletimo na razlicne situacije:

  ˇ  Tiskalnik neposredno podpira ISO Latin 2

  ˇ  Tiskalnik podpira enega od ostalih osembitnih naborov z nasimi
     znaki (npr. kodno stran 852), ali pa sedembitni nabor JUS I.B1.002

  ˇ  Tiskalnik razume PostScript

  ˇ  Tiskalnik ne podpira nicesar drugega razen ASCII

  5.1.  Tiskalniki, ki podpirajo ISO Latin 2

  Nekaj novejsih tiskalnikov ze neposredno podpira kodni razpored ISO
  Latin 2.  Med njimi so

  ˇ  Hewlett-Packard LaserJet 4 Plus in 4M Plus

  ˇ  Hewlett-Packard LaserJet 5L

  ˇ  Epson FX-2170

  ˇ  Epson LQ-870

  ˇ  Fujitsu DL700

  ˇ  Fujitsu DL1150/1250

  ˇ  Fujitsu DL3700/3800

  ˇ  Fujitsu DL6400/6600

     Vse, kar morate storiti, je izbrati pravilno kodno stran v
     tiskalniku.  Ubezna sekvenca za tiskalnike Hewlett-Packard je

       \033(2N\033(s0p12h0s0b4099T

  Oznaka \033 je osmiska koda znaka Escape.

  Eden od nacinov, kako z /etc/printcap prilagodimo okolje za tiskanje
  na tak tiskalnik, je podrobneje opisan v ``naslednjem'' razdelku.

  5.2.  Tiskalniki, ki podpirajo kak drug nabor z nasimi znaki

  Ce tiskalnik podpira kak drug nabor z nasimi znaki (ne dolgo nazaj je
  bila ustaljena praksa, da je bil ROM v tiskalnikih zamenjan z EPROM, v
  njem pa svedski znaki zamenjani z znaki po JUS I.B1.002), lahko s
  primerno nastavitvijo v /etc/printcap se vedno tiskamo spise, kodirane
  po ISO Latin 2.

  Primerno moramo dopolniti datoteko /etc/printcap.  Za zgled si oglejmo
  tiskalnik Epson, ki ima znake po JUS I.B1.002 na mestu svedskega
  nabora.

       lp|ascii|epson|Epson LQ-850:\
               :lp=/dev/lp1:\
               :sd=/usr/spool/lpd/epson:\
               :lf=/usr/spool/lpd/ERRORLOG:\
               :mx#0:\
               :sh:
       jus|Epson LQ-850 z znaki JUS I.B1.002:\
               :lp=/dev/null:\
               :sd=/usr/spool/lpd/jus:\
               :if=/usr/spool/lpd/jus_filter:\
               :lf=/usr/spool/lpd/ERRORLOG:\
               :mx#0:\
               :sh:
       latin2|text|Epson LQ-850 z znaki ISO Latin 2:\
               :lp=/dev/null:\
               :sd=/usr/spool/lpd/latin2:\
               :if=/usr/spool/lpd/latin2_filter:\
               :lf=/usr/spool/lpd/ERRORLOG:\
               :mx#0:\
               :sh:

  Zgled ima tri tiskalniske vrste.  Prva je dejanski tiskalnik z
  ameriskim (ASCII) naborom znakov.  Druga uporablja filter
  /usr/spool/lpd/jus_filter:

       #!/bin/sh
       /usr/spool/lpd/jus_epson | lpr -Pascii

  Datoteko torej precedimo skozi filter /usr/spool/lpd/jus_epson in jo
  postavimo v prvo tiskalnisko vrsto.  Filter jus_epson ne napravi
  drugega, kot da na zacetku doda kodo za preklop v svedski nabor,
  prepise datoteko z vhoda na izhod, in na koncu doda kodo za preklop
  nazaj v ameriski nabor.  To je tudi edini del programja, ki je odvisen
  od vrste tiskalnika:

       #!/bin/sh
       # Tiskanje besedil kodiranih po JUS I.B1.002 na tiskalnik Epson LQ
       #
       # Izberemo slovenski (svedski) nabor
       /bin/echo "\033R\005\c"
       # Izpisemo dokument
       cat
       # Izberemo ameriski nabor
       /bin/echo "\033R\000\c"

  Tretja vrsta uporablja podoben filter kot druga, le da ta najprej
  pretvori besedilo iz Latin 2 v JUS, zatem uporabi ze opisani filter za
  to, da doda na zacetku in na koncu potrebno kodo za tiskalnik, in
  koncno táko datoteko postavi v prvo vrsto.

       #!/bin/sh
       /usr/local/bin/recode --force latin2:yu | \
           /usr/spool/lpd/jus_epson | lpr -Pascii

  Zgled predpostavlja, da je pot do programa recode
  /usr/local/bin/recode.  Izbiro --force moramo uporabiti, ker je pres­
  likava neobrnljiva -- v Latin 2 imamo tako sumnike kot zavite
  oklepaje, v JUS pa samo se prve.

  Za ta zgled smo morali v imeniku /usr/spool/lpd ustvariti tri
  podimenike: /usr/spool/lpd/epson, /usr/spool/lpd/jus in
  /usr/spool/lpd/latin2.

  Tiskanje gre zdaj tako:

  1. Brez eksplicitne izbire vrste, ali pa z izbiro -Pepson ali -Pascii
     se datoteka odtisne kot ASCII:

       lpr datoteka

  2. Z izbiro -Pjus se datoteka odtisne kot besedilo, kodirano po JUS
     I.B1.002:

       lpr -Pjus datoteka

  3. Z izbiro -Platin2 ali -Ptext se datoteka odtisne kot besedilo,
     kodirano po ISO Latin 2:

       lpr -Platin2 datoteka

  5.3.  Tiskalniki PostScript

  Obicajno besedilo lahko odtisnemo na tiskalnik PostScript prek enega
  od filtrov, ki opremijo poslani tok podatkov z ustrezno glavo in
  poskrbijo za ostale administrativne zadeve.  Taksna programa sta npr.
  a2ps in GNU enscript.  Zadnji ze podpira nabor ISO Latin 2, medtem ko
  je podpora za prvega se v delu.

       <ftp://ftp.arnes.si/gnu/enscript-1.4.0.tar.gz>

  5.3.1.  GNU enscript

  Ce GNU enscript se ni namescen, ga namestimo po navodilih, ki so
  prilozena programu.  Poleg njega potrebujemo se vsaj en font z vsemi
  nasimi znaki, zapisan v obliki Type 1.  Primeren je npr. IBM Courier,
  ki je prosto dostopen in se distribuira z X Window System, programom
  ghostscript ipd.  Ce nismo prepricani, ali ga imamo ze namescenega,
  pozenemo:

       find / -name cour.pf[ab]

  V osebno (~/.enscriptrc) ali skupno konfiguracijsko datoteko (navadno
  /usr/local/etc/enscript.cfg ali /usr/local/etc/enscriptsite.cfg)
  dodamo pravilno pot do datotek s pisavami.  Poleg tega potrebuje GNU
  enscript v vsakem imeniku s pisavami se datoteko z imenom font.map, ki
  vsebuje preslikavo med imeni pisav in datotekami, kjer so shranjene.
  Ustvarimo jo z ukazom mkafmmap.

  Primer konfiguracijske datoteke:

       #  Kje hranimo pisave PostScript?
       AFMPath: /usr/lib/X11/fonts/Type1:/usr/local/lib/ghostscript/fonts
       #  Privzeti nacin kodiranja:
       DefaultEncoding: latin2
       #  Privzeti format papirja:
       DefaultMedia: A4
       #  lpd izbira tiskalniske vrste z -P...
       QueueParam: -P
       #  Za tiskanje uporabljamo ukaz lpr, ne lp
       Spooler: lp

  Ko je vse potrebno nastavljeno, odtisnemo besedilo enostavno z ukazom

       enscript datoteka

  6.  Slovenski locale

  Z izrazom locale oznacujemo skupek lastnosti programskega okolja,
  odvisnih od kulturnega okolja uporabnika.  Mednje sodi informacija o
  tem, kateri znaki so crke in kaksen je njihov vrstni red, nacin izpisa
  datuma in ure, izbiro locila v zapisu decimalnih stevil (vejica oz.
  pika), zapis valute in sporocila programov uporabniku.

  Locale sestavlja nekaj razredov:

  ˇ  LC_CTYPE (znaki, ki predstavljajo abecedo)

  ˇ  LC_COLLATE (vrstni red znakov v abecedi)

  ˇ  LC_MONETARY (izpis valute)

  ˇ  LC_NUMERIC (izpis stevilcnih vrednosti)

  ˇ  LC_TIME (izpis datuma in ure)

  ˇ  LC_MESSAGES (izpis katalogov sporocil)

     LC_ALL zajema vse nasteto.

  Sledi nekaj primerov odziva poslovenjenega sistema (primeri so pobrani
  s HP-UX, ker je poslovenjenje Linuxa zaenkrat se v teku).

  Z nastavitvijo spremenljivke LANG na slovenski locale se spremenijo
  vsi prilastki:

       ~> date
       Sat Oct 19 22:32:04 METDST 1996
       ~> LANG=slovene date
       Sob, 19 okt 1996 22:32:04

  Lahko pa jih spreminjamo tudi vsakega posebej.  Ce zelimo obdrzati
  angleske izpise, obliko datuma, decimalno piko ipd., zeleli pa bi, da
  gre urejanje crk po slovenski abecedi, spremenimo samo LC_COLLATE:

       ~> sort abc.tex
       abc
       abca
       abd
       abc
       ~> LANG=C LC_COLLATE=slovene sort abc.tex
       abc
       abca
       abc
       abd

  Oblika LANG=slovene je nestandardna in jo opuscajo tudi pri Hewlett-
  Packard.  Oblika, ki se uveljavlja, je:

       LANG=jezik[_drzava[.nabor]]

  Pri tem je jezik dvocrkovna koda jezika, kot jo doloca standard ISO
  639, drzava pa dvocrkovna koda drzave, dolocena s standardom ISO 3166.
  Zgled za slovenscino, kot se govori v Sloveniji in pise s kodnim
  naborom ISO 8859-2, je torej

       LANG=sl_SI.88592

  Dolocitev drzave in nabora znakov je neobvezna, tako lahko pisemo na
  kratko
       LANG=sl

  Kaze tudi, da bo pri GNU prevladalo ime spremenljivke LANGUAGE namesto
  LANG.

  6.1.  Poslovenjenje katalogov sporocil

  V teku je internacionalizacija projekta GNU (programi iz projekta GNU
  predstavljajo znaten del celotnega sistema Linux in vecino tistega, s
  cimer se sooca koncni uporabnik).  Trenutno so v slovenscino ze
  prevedena sporocila za naslednje pakete GNU: enscript, fileutils,
  gettext, grep, hello, recode in tar.  Z nastavitvijo spremenljivke
  okolja

       LANGUAGE=sl

  bodo programi iz teh paketov izpisovali slovenska sporocila namesto
  angleskih.

  Razprava o poslovenjenju projekta GNU poteka med prejemniki
  elektronskega spiska <sl@li.org>, nanj se lahko narocite tako, da na
  naslov sl-request@li.org posljete vrstico

       subscribe

  v telesu sporocila.

  Pomoc prostovoljcev, ki bi prevedli preostale pakete, ali pa se samo
  zavezali za vzdrzevanje ze prevedenih, je nadvse zazelena.  Vabljeni!

  7.  Linux v Sloveniji

  Harald T. Alvestrand z Norveske vodi evidenco o uporabnikih Linuxa po
  drzavah.  Seznam slovenskih uporabnikov Linuxa je na naslovu

       <http://domen.uninett.no:29659/bycountry/SI.html>

  Ce vas ni med njimi, se prijavite!

       <http://domen.uninett.no:29659/>

  7.1.  Skupina uporabnikov Linuxa

  Od marca 1996 dalje deluje v Ljubljani organizirana skupina
  uporabnikov Linuxa v Sloveniji (Linux Users Group of Slovenia, LUGOS).
  Skupina ima svojo stran na WWW:

       <http://www.zrsss.si/~lugos/>

  Skupina ima tudi svoj elektronski spisek, na katerega se prijavite
  tako, da na naslov majordomo@ro.zrsss.si posljete vrstico

       subscribe lugos-list

  v telesu sporocila.

  7.2.  Strezniki FTP

  Na strezniku Slovenskega izobrazevalnega omrezja se zrcali
  ftp.cs.helsinki.fi.

       <ftp://ro.zrsss.si/pub/Linux/>

  Na strezniku ARNES se avtomaticno zrcalita distribucija Slackware in
  programje iz projekta GNU,

       <ftp://ftp.arnes.si/software/unix/linux/slackware/>
       <ftp://ftp.arnes.si/software/gnu/>

  Distribucija Slackware se zrcali tudi na strezniku Fakultete za
  racunalnistvo in informatiko Univerze v Ljubljani,

       <ftp://ftp.fri.uni-lj.si/pub/linux/>

  7.3.  Usenet

  Linux nima svoje diskusijske skupine, ampak je vsa razprava o sistemih
  Unix zbrana v skupini si.comp.os.unix (kjer pa razprava o Linuxu res
  predstavlja znaten del prometa).

  8.  O tem spisu

  Ta spis je razen na uradnem mestu ``Linux Documentation Project''
  dostopen tudi na

       <http://sizif.mf.uni-lj.si/linux/cee/Slovenian-HOWTO.html>

  Vse pripombe na ta spis so dobrodosle na naslov
  <primoz.peterlin@biofiz.mf.uni-lj.si>, splosna vprasanja o Linuxu in
  poslovenjenju programov pa sodijo v si.comp.os.unix.

  8.1.  Vprasanja

  8.1.1.  Se pravi Slovenian ali Slovene?

  Mnenja so deljena.  Pisec tega pisanja uporablja ``Slovenian'' za
  ``slovenski, -a, -o'' in ``Slovene'', kadar ima v mislih slovenscino
  kot jezik.

  8.1.2.  Nasi znaki v tem spisu

  Cel spis govori o tem, kako pridemo do nasih znakov, sam jih pa nima.
  Kako to?

  Kovaceva kobila...  Sistem Linuxdoc-SGML, ki je uradni standard za
  dokumentacijo HOWTO, zaenkrat podpira samo Latin1.  Greg Hankins,
  avtor paketa Linuxdoc-SGML in urednik zbirke HOWTO, se tezave zaveda,
  enako tudi pisec teh vrstic.

  8.2.  Uporaba in razsirjanje

  Copyright (1996) Primoz Peterlin <primoz.peterlin@biofiz.mf.uni-lj.si>

  Ta spis je avtorsko delo.  Uporaba v delu ali v celoti, v nepridobitne
  ali pridobitne namene, ter razsirjanje v kakrsnikoli obliki, tiskani
  ali elektronski, je eksplicitno dovoljeno ob navedbi vira.
  Priporocena oblika navajanja je naslednja:

       Peterlin, P. (1996) Slovenian HOWTO,
       http://sunsite.unc.edu/mdw/HOWTO/Slovenian-HOWTO.html

  Avtor bo vesel posamezne kopije publikacije, ki citira to delo.

  8.3.  Uporaba na lastno odgovornost

  Informacije v tem spisu so podane v veri, da so tocne in koristne,
  vendar pa brez kakrsnegakoli jamstva, izrecnega ali impliciranega,
  vkljucno, a brez omejitve na implicirano jamstvo za primernost za
  trzenje ali uporabo.  Uporabljate jih lahko izkljucno na lastno
  odgovornost.  Avtor ne odgovarja za kakrsnekoli skodo, posredno ali
  neposredno, nastalo kot posledico uporabe informacij v tem spisu.

  8.4.  Note to English readers

  This document is a copyrighted work.  Its use in part or as whole, for
  non-profit or for-profit purposes, and its dissemination in any form,
  either printed or electronic is explicitelly allowed, as long as the
  above copyright notice is retained on all copies.  Its suggested
  citation is

       Peterlin, P. (1996) Slovenian HOWTO,
       http://sunsite.unc.edu/mdw/HOWTO/Slovenian-HOWTO.html

  Single copies of any document citing this guide would be much appreci­
  ated.

  The information in this document is provided in belief of being
  accurate and useful, however without any warranty, expressed or
  implied, including, but not limited to, the implied warranties of
  merchantibility or fitness for a particular purpose.  The entire risk
  of using the information goes with the user.  The author can not be
  liable for any possible damage, direct or indirect, arising from the
  use of information provided in this document.

