Vsebina

# Naslavljanje in sklici, absolutno in relativno

Opisuje razliko med absolutnim in relativnim sklicevanjem na naslov celic v Calcu.

## Sklici na celice

Posamezno celico povsem identificirajo delovni list, kateremu pripada, identifikator stolpca (črka), ki se nahaja vzdolž vrha stolpcev, in identifikator vrstice (številka), ki se nahaja vzdolž levega roba preglednice. Na preglednicah, ki jih beremo od leve proti desni, se poln sklic za levo zgornjo celico delovnega lista glasi DelovniList.A1.

## Obsegi celic

Na množico celic se lahko sklicujete tako, da jih obravnavate v obsegih. Obseg je lahko skupek celic, nabor stolpcev ali nabor vrstic. Obseg A1:B2 predstavlja prve štiri celice v levem zgornjem kotu delovnega lista. Obseg A:E predstavlja vse celice v stolpcih A, B, C, D in E. Obseg 2:5 vsebuje vse celice vrstic 2, 3, 4 in 5.

Sklic na celico drugega dokumenta vsebuje polno ime drugega dokumenta v enojnih narekovajih ('), nato sledi višaj # in ime delovnega lista drugega dokumenta ter pika in ime ali sklic celice.

Primer: 'file:///C:/Users/user/Documents/Cenik izdelkov.ods'#$'Črtna koda'.H51'file:///home/user/Documents/Cenik izdelkov.ods'#$'Črtna koda'.H51.

URI poti in imena dokumenta mora biti vedno zaobjet z enojnimi narekovaji. Če ime vsebuje enojne narekovaje ('), jih je treba zapisati z dvema enojnima narekovajema (''). Le ime delovnega lista ni potrebno citirati v enojnih narekovajih, če ne vsebuje presledka ali znaka, ki bi lahko bil operator ali bi imel povsem številsko ime (primer: '123' kot ime je potrebno postaviti v enojne narekovaje).

### Referenčni operatorji

Ti operatorji vrnejo obseg nič, ene ali več celic.

Obseg ima največjo prednost, sledi presek in na koncu unija.

Operator | Ime | Primer
--- | --- | ---
: | Obseg | A1:C108, A:D ali 3:13
! | Presek | SUM(A1:B6!B5:C12) Izračuna vsoto vseh celic v preseku, v tem primeru je rezultat vsota celic B5 in B6.
~ | Konkatenacija ali unija | Vzame dva sklica in vrne seznam sklicev, ki je konkateniran levi sklic, ki mu sledi desni sklic. Dvojni vnosi so sklicani dvakrat. =COUNT(A1:B2~B2:C3) prešteje vrednosti A1:B2 in B2:C3. Upoštevajte, da se celica B2 šteje dvakrat. =INDEX(A1:B2~C1:D2;2;1;2) izbere celico C2, t. j. prvo celico druge vrste, prvi stolpec, drugega obsega (C1:D2) seznama obsega.

Seznam sklicev ni dovoljen v matričnem izrazu.

## Relativno naslavljanje

Celica v stolpcu A, vrstici 1, je naslovljena kot A1. Skupino sosednjih celic lahko naslovite tako, da najprej vnesete koordinate zgornje leve celice območja in nato po dvopičju še koordinate spodnje leve celice. Primer: kvadrat, sestavljen iz prvih štirih celic v zgornjem levem kotu, naslovimo z A1:B2.

Ko tako naslavljate neko območje, s tem delate relativni sklic na A1:B2. V tem primeru relativen pomeni, da se bo sklic na to območje avtomatično uredil, ko boste kopirali formule.

## Absolutno naslavljanje

Absolutno sklicevanje je nasprotje relativnega naslavljanja. Pred vsako črko ali številko pri absolutnem sklicu je postavljen znak za dolar, npr. $A$1:$B$2.

LibreOffice lahko trenuten sklic, pri katerem je kazalka postavljena v vnosno vrstico, pretvori iz relativnega v absolutnega ali obratno s pritiskom tipke F4. Če začnete z relativno naslovljenko, kot je A1, se prvič, ko pritisnete to kombinacijo tipk, tako vrstice, kot tudi stolpci spremenijo v absolutne sklice. Drugič se spremeni le vrstica (A$1) in tretjič le stolpec ($A1). Če še enkrat pritisnete to kombinacijo tipk, se sklici stolpcev in vrstic spremenijo spet v relativne (A1).

LibreOffice Calc pokaže sklice na formulo. Če npr. v celici kliknete formulo =VSOTA(A1:C5;D15:D24), se bosta območji, na kateri se formula nanaša, obarvali. Primer: sestavina formule »A1:C5« je lahko modro obarvana in obseg celic, na katere se ta del formule nanaša, je osenčen z enako modro barvo. Naslednja sestavina formule »D15:D24« je lahko na enak način rdeče označena.

## Kdaj uporabiti relativen in kdaj absoluten sklic

Kaj razlikuje relativen sklic? Recimo, da želite v celici E1 izračunati vsoto celic v obsegu A1:B2. Formula, ki naj bi jo vpisali v E1, bi bila: =VSOTA(A1:B2). Če se kasneje odločite, da bi vstavili nov stolpec pred stolpcem A, bi nato bil element, ki ga želite dodati v B1:C2 in bi bila formula v F1, ne v E1. Po vstavitvi novega stolpca bi nato morali preveriti in popraviti vse formule na delovnem listu in po možnosti tudi na drugih delovnih listih.

K sreči LibreOffice to naredi namesto vas. Po vstavitvi novega stolpca A, se bo formula =VSOTA(A1:B2) samodejno posodobila v =VSOTA(B1:C2). Tudi številke vrstic se bodo samodejno posodobile, ko bo vstavljena nova vrstica 1. V LibreOffice Calc se absolutni in relativni sklici vedno prilagodijo vsakič, ko se premakne sklicno območje. Toda bodite pazljivi, če kopirate formulo, saj se bodo v tem primeru prilagodili le relativni sklici, ne pa tudi absolutni.

Absolutni sklici se uporabijo, ko se izračun nanaša na točno določeno celico na vašem delovnem listu. Če formulo, ki se nanaša točno na to celico, relativno kopirate v celico pod izvirno celico, se bo tudi sklic prenesel navzdol, če koordinat celice niste nastavili kot absolutnih.

Sklici se lahko spremenijo ne le takrat, ko vstavite vrstice in stolpce, temveč tudi ko obstoječo formulo, ki se nanaša na določeno celico, kopirate na drugo območje delovnega lista. Recimo, da ste v vrstico 10 vpisali formulo =VSOTA(A1:A9). Če želite izračunati vsoto za sosednji stolpec na desni, enostavno kopirajte to formulo v celico na desni. Kopija formule v stolpcu B se bo samodejno prilagodila v =VSOTA(B1:B9).

Podobne teme

Poimenovanje celic

Prepoznavanje imen pri naslavljanju

Skladnja V1S1 v formulah Calc

Podprite nas!