# En hurtig rundtur i &kstars;

Dette kapitel introducerer de mest brugte af &kstars;' funktioner, i form af en guidet rundtur.

Her ser du &kstars;' hovedvindue:
Hovedvindue

På ovenstående skærmbillede kan du se stjernehimlen centreret på Betelgeuse, Den klareste stjerne i stjernebilledet Orion. Orion er lige stået op i den østlige horisont. Stjernerne er vist med realistiske farver og relative forskelle i lysstyrke. De klareste stjerners navne er vist (&eg; Betelgeuse). M 42, Oriontågen ses lige under Orions bælte lige over horisonten. Hvis du kigger nøje efter kan du se planeten Saturn øverst til venstre. I tre hjørner af visningen af stjernehimlen er der informationspaneler der viser data om tiden (LT: 12:29:51 03/23/03), det geografiske sted himlen betragtes fra (Baltimore, Maryland, USA), og navnet på himmelobjektet i fokus (Fokuseret på Betelgeuse (alpha Orionis)). Over stjernekortet er der to værktøjslinjer. Hovedværktøjslinjen har genveje til menufunktioner og en tidsindstilling der gør det muligt at ændre på hvor hurtigt tiden går i simuleringen. Værktøjslinjen vis tillader dig at ændre visningen af forskellige objekter på himlen. Der er en statuslinje i bunden af skærmen, der viser navnet på de objekter du klikker på, og himmelkoordinaterne (rektascension og deklination) for musens placering.

## Hvor er jeg?

Den første ting du bør gøre når programmet startes, er at indstille det sted himlen skal vises fra. Som standard viser &kstars; stjernehimlen over Greenwich, England (hjemstedet for the Royal Observatory hvor længdegraden=0 er defineret). Da du sikkert ikke befinder dig der må du hellere ændre dette.

Åbn dialogboksen Indstil sted ved at vælge menupunktet Geografisk sted... fra menuen Opsætning eller ved at trykke på globussen på værktøjslinjen eller med tastekombinationen &Ctrl;g.

Her er et skærmbillede af dialogboksen Indstil sted: Ændring af det geografiske sted himlen ses fra Indstil sted-dialogboksen

I højre side er der en liste med over 2500 byer. Du kan vælge dit sted ved at markere en af disse byer på listen. Hver by på listen er markeret med en lille prik på verdenskortet. Når en by er markeret, vises den med røde ledestreger på kortet.

Det er ikke praktisk at skulle rulle ned gennem alle 2500 bynavne i listen for at finde en bestemt by. For at lette søgningen kan listen filtreres ud fra forskellige kriterier ved at skrive tekst i kasserne under verdenskortet. På skærmbilledet er Danmark skrevet i Efter land-kassen, men allerede da der kun var skrevet Da. Havde vi skrevet Kø i Efter by og D i Efter land havde København været ene på listen. Søgekriterierne kan altså også kombineres. Det er også lige meget om man bruger store eller små begyndelsesbogstaver i lande- eller bynavne. Læg mærke til at meddelelsen under filtreringskasserne viser hvor mange byer der passer med kriterierne og at de prikker på verdenskortet der symboliserer disse byer er blevet hvide mens resten af byerne har beholdt deres grå farve.

Bylisten kan også filtreres ved at klikke på kortet. Hvis du klikker med musen på kortet, vil alle byer inden for en radius af 2 grader vises i listen. Når du klikker på kortet viser den alle byer den kender inden for området. Man må altså ikke både filtrere efter navn og samtidig benytte musen til at begrænse søgeområdet, og omvendt.

Informationer om længdegraden, bredegraden og tidszonen for det sted du har valgt vises i boksene i vinduets bund. Hvis du synes oplysningerne er forkerte eller upræcise kan du rette dem og trykke på knappen Tilføj til listen. Du kan også tilføje helt nye stedder ved at trykke på knappen Ryd felter, og selv skrive oplysningerne for det nye sted ind. Du skal udfylde alle felter (undtagen Delstat/landsdel der er frivillig) før du kan tilføje stedet til listen over kendte steder. &kstars; vil til gengæld gemme dit sted og vise det i listen næste gang du åbner programmet. Vær i denne forbindelse klar over at den eneste måde du kan slette den på igen, er ved at fjerne den præcise linje i filen `~/.kde/share/apps/kstars/mycities.dat`.

Hvis du opretter dine egne stedder (eller forbedrer oplysningerne om de eksisterende, så send os din `mycities.dat`fil så stederne kan tilføjes hovedlisten.

## Hvad er klokken?

Det næste du måske ønsker at ændre, er klokkeslættet og/eller datoen. Når &kstars; startes, sættes tiden efter maskinens eget ur og dato. Og uret i &kstars; følger realtiden. Hvis du ønsker at standse tiden, vælger du Stop tiden fra Tid-menuen, eller du trykker simpelthen på ikonet Stop tiden på værktøjslinjen. Du kan få uret til at gå hurtigere eller langsommere end normalt (endog baglæns) vha. valgboksen Indstil tidsintervaller på værktøjslinjen. Denne valgboks har 2 sæt op/ned-knapper. Den første går trinvis gennem alle 83 tilgængelige tidsintervaller en efter en. Den anden vil springe til den næste lige indstilling højere (eller lavere), hvilket tillader dig at lave større hop i tidsintervallerne.

Du kan ændre tiden og datoen til en hvilken som helst ved at vælge Sæt tiden... fra Tid-menuen eller ved at trykke på ur-ikonen på værktøjslinjen. Dialogboksen Sæt tiden benytter en standard &kde; tidsvælger, suppleret med 3 valgbokse til at indstille time, minut og sekund. Hvis du får brug for at stille uret tilbage til den aktuelle tid, skal du bare trykke på Sæt tiden til nu på Tid-menuen.

Den nuværende version af &kstars; vil ikke acceptere datoer der ligger før 1. oktober 1752 eller datoer efter år 8000. Dette skyldes begrænsningerne i programmeringsmiljøet &Qt;'s dato/tid-klasse. Vi planlægger at lave vores egen dato/tid-klasse til fremtidige versioner af KStars, som vil tillade at bruge fjernere datoer.

## Se dig omkring!

Nu da tid og sted er indstillet, kan vi begynde at se os omkring. Du kan panorerer hen over stjernehimlen ved hjælp af piletasterne. Hvis du holder &Shift; nede før du starter, går panoreringen dobbelt så stærkt. Du kan også bevæge dig rundt på stjernehimlen ved at klikke og trække med musen. Bemærk at ikke alle objekter vises mens billedet bevæger sig. Dette er gjort for at mindske belastningen af computerens processor og dermed gøre bevægelsen jævnere (Du kan indstille hvilke objekter der skjules ved at gå ind ind i dialogboksen Vis indstillinger). Der er syv muligheder for at ændre forstørrelsen (eller zoome ind og ud):

1. Brug + og - tasterne

2. Tryk på zoom ind/ud knapperne på værktøjslinjen

3. Vælg Zoom ind/Zoom ud i Vis-menuen

4. Vælg Zoom til vinkelstørrelse... fra menuen Vis. Dette tillader dig at bestemme hvor stor en vinkel synsfeltet skal dække, i grader.

5. Brug musens scroll-hjul

6. Bevæg musen op eller ned med &MMB; trykket ned.

7. Hold &Ctrl; nede mens du trækker med musen. Dette markerer en firkant på stjernekortet. Når du slipper museknappen, vil førstørrelsen ændres så du ser det firkantede udsnit du markerede.

Bemærk at når du zoomer ind, vil du se mindre lysstærke stjerner end ved mindre zoom.

Zoom ud til du kan se en grøn linje; den repræsenterer din lokale horisont. Hvis du endnu ikke har indstillet &kstars;, vil skærmen være dækket af grøn farve under horisonten. Den grønne farve repræsenterer jorden man jo heller ikke kan kigge igennem. Der er også en hvid linje, som repræsenterer himlens ækvator. Endeligt er der en gulbrun linje der repræsenterer ekliptika, den vej solen ser ud til at bevæge sig af gennem året. Derfor kan Solen altid findes på ekliptika, og planeterne er aldrig langt fra den.

## Objekter på himlen

&kstars; viser tusindvis af objekter: stjerner, planeter, kometer, asteroider, tåger, stjernehobe og galakser. Som standard vises stjerner som hvide cirkler med en farvet kant som simulerer stjernens rigtige farve. Planeter vises med farvede prikker ved lave opløsninger og med rigtige fotografier af planeten hvis man zoomer ind. Deep-sky objekter (tåger, stjernehobe og galakser) vises med symboler farvede efter hvilket katalog de tilhører (Messier, NGC eller IC). De fleste Messier-objekter vises med rigtige fotografier hvis man zoomer tilstrækkeligt langt ind. Deep-sky objekter med link til ekstra billeder eller informationer vises med en særlig farve (rød som standard). Hvis du klikker på et objekt vises dens navn i statuslinjen. Dobbeltklikker du på et objekt centreres visningen omkring det og objektet følges (så objektet forbliver i centrum selvom tiden går). Højreklik på et objekt åbner en pop op-menu med flere muligheder.

### Pop op-menuen

Her er et eksempel på den pop op-menu der kommer når man højreklikker på Oriontågen:

Pop op-menu for M 42
Pop op-menu for M 42

Hvad der er med på pop op-menuen afhænger til dels af hvad slags objekt du højreklikker på, men den grundlæggende struktur er som følger. Du kan finde mere detaljerede oplysninger om pop op-menuen.

Den øverste sektion indeholder information som ikke kan vælges. De øverste 1 - 3 linjer viser objektets navn(e) og hvilken type objekter det tilhører. De næste 3 linjer viser hvornår objektet står op, er på sit højeste og går ned.

Den midterste sektion indeholder ting man kan gøre med objektet, fx Centrér og følg, Detaljer... (som åbner den detaljerede dialogboks for objektet), Tilføj mærkat og Tilføj/fjern spor (kun for himmellegemer i solsystemet).

Den nederste sektion indeholder links til billeder af og/eller websider med informationer om det valgte objekt. Hvis du kender en yderligere &URL; med informationer eller et billede af objektet, kan du tilføje et link til objektets pop op-menu med Tilføj link....

### Find objekter

Du kan søge efter et navngivet objekt med vinduet Find objekt, som åbnes ved at klikke på ikonet søg i værktøjslinjen, ved at vælge menupunktet Find objekt... på Fokus-menuen eller ved at taste &Ctrl;F. Vinduet Find objekt er vist herunder: Vinduet Find objekt Vinduet Find objekt

Vinduet indeholder en liste over de navngivne objekter &kstars; kender. Mange objekter står kun opført med deres katalognavne (fx NGC 3077), men nogle er også opført med deres almindelige navne (fx Malstrømgalaksen). Du kan filtrere denne liste efter navn eller objekttype. For at filtrere efter navn, skriver du noget i redigeringsboksen i toppen af vinduet. Listen vil så kun indeholde navne der indeholder det du skrev. For at filtrere efter type, vælger du en type fra komboboksen i bunden af vinduet.

Markere det ønskede objekt og trykke O.k. Programmet vil nu fokusere på dette objekt og følge det. Vær opmærksom på at hvis objektet ligger under horisonten, ser du måske ikke andet endgrøn farve. Det er jorden der dækker, men jorden kan gøres usynlig ved at fjerne markeringen i Usynlig pga.jorden i dialogboksenBilled-indstillinger eller ved at trykke på knappenJorden i værktøjslinjen Vis.

Objekter følgers automatisk når billedet er centreret omkring objektet enten i dialogboksen Find objekt, ved at dobbeltklikke på objektet eller ved at vælge Centrér og følg fra højrekliksmenuen. Du kan ophæve følgningen ved at flytte på billedet, trykke på Lås-ikonet i værktøjslinjen eller fravælge Følg objekt på Fokus-menuen.

## Tilpas visningen

Der er flere måder at tilpasse stjernekortet efter din smag.

- Vælg en anden farvesammensætning i menuen Indstillinger Farvesammensætninger. Der er fire foruddefinerede farvesammensætninger, og du kan selv definere flere i vinduet Vis indstillinger.

- Bestem om værktøjslinjerne skal vises i menuen Indstillinger Værktøjslinjer. Som de fleste værktøjslinjer i KDE kan de trækkes rundt og fæstnes til vinduets kanter eller frigøres helt fra vinduet.

- Bestem om infoboksene skal vises i menuen Opsætning Infobokse. Du kan også tilrette de 3 infobokse med musen. Hver boks har ekstra linjer med oplysninger som normalt er skjulte. Du kan bestemme om disse oplysninger skal vises eller ej ved at dobbeltklikke på boksene for at ændre beskæringen. Du kan også trække en infoboks hvorhen du vil med musen. Når en infoboks rører ved en kant af visningen klistrer den fast til kanten der - også selv om vinduet ændrer størrelse.

- Vælg et synsfeltsymbol i menuen Opsætning Synsfeltsymboler Et synsfeltsymbol er vist i midten af stjernekortet for at vise hvad stjernekortet peger på. Forskellige symboler angiver forskellige vinkelstørrelser. Du kan bruge et symbol til at få vist hvad man kan se i forskellige teleskoper. Hvis du fx vælger symbolet for en 7x35 kikkert vil der blive tegnet en cirkel der er 9,2 grader i diameter. Det er synsfeltet en 7x35 kikkert har.

  Du kan definere dine egne synsfeltsymboler (eller ændre de indbyggede) ved at bruge menupunktet Redigér synsfeltsymboler... som starter synsfeltredigeringen:

  Redigering af synsvinkelsymboler
  Redigering af synsvinkelsymboler

  Listen over definerede synsfeltsymboler vises til venstre. Til højre er der knapper til at tilføje nye symboler, ændre det markerede symbols egenskaber og slette det markerede symbol fra listen. Bemærk at du også kan redigere og slette de fire indbyggede symboler (hvis du fjerner alle symboler bliver de fire indbyggede genoprettet næste gang du starter &kstars;). Under disse tre knapper er der et felt der viser hvordan det markerede symbol ser ud. Når du trykker på Ny... eller Redigér... åbnes dialogboksen Nyt synsfeltsymbol:

  Nyt synsvinkelsymbol
  Nyt synsvinkelsymbol

  Dette vindue lader dig ændre de fire egenskaber der definerer et synsfeltsymbol: navn, størrelse, form og farve. Symbolets vilkelstørrelse kan enten skrives direkte i Synsfelt redigeringsboksen, eller du kan bruge fanebladene Okular/Kamera til at beregne synsvinklen ved at angive parametre om dit teleskop/okular eller teleskop/kamera. De fire tilgængelige former er: cirkel, kvadrat, trådkors og skydeskive. Når du har angivet alle fire parametre trykker du på O.k., og symbolet vil fremkomme på listen over definerede symboler. Det vil også optræde i menuen Opsætning | Synsfelt.

Ud over disse muligheder i opsætningsmenuen er der en lang række indstillingsmuligheder i vinduet Vis indstillinger, som beskrives i detaljer i næste kapitel.